חברות וחברים יקרים

המאבק על הדין המשמעתי של עורכי הדין

אני שמח לפתוח את גיליון ראשון זה של "אתיקה מקצועית". אחת לשלושה חודשים נביא לידיעת עורכי הדין בכל מדינת ישראל הנחיות, חידושים והחלטות שיצא תחת ידה של ועדת האתיקה הארצית בסוגיות אקטואליות של אתיקה מקצועית.

את הגיליון הראשון אפתח בנושא אקטואלי שהינו בעל חשיבות רבה ושיש בו כדי להשליך על אופיו של מקצוע עריכת הדין במדינת ישראל.

אנו מצויים כיום בתקופה בה אנו נאבקים על שמירתו של הדין המשמעתי ועיצובו בלשכת עורכי הדין. מקטרגים טוענים, כי אין זה ראוי שהדין המשמעתי של עורכי הדין יופקד בידי עורכי הדין עצמם. אחרים טוענים, כי שי לשנות את מבנה הדין המשמעתי בלשכה הן מבחינת הרכב הקובלים וזהותם והן מבחינת הרכב בתי הדין המשמעתיים וסמכויותיהם.

עריכת דין הינו מקצוע בעל אופי מיוחד; עורך הדין מצוי בעימות ובמאבק מתמיד עבור לקוחו. הוא מחויב לפעול בנאמנות ובמסירות עבור הלקוח, לסייע לבית המשפט לעשות משפט וכל זאת ללא מורא ופחד מאיש. בהפקדת הדין המשמעתי בידי לשכת עורכי הדין יש משום הכרה בתפקידו המיוחד של עורך הדין ויש בו כדי להבטיח שעורך הדין יוכל למלא את תפקידיו הרבים במקצועיות, ביושר וללא חשש מהתנכלויות מצד הגורמים השונים עמם הוא מצוי במאבק מתמיד; בין אם המדובר ברשויות ציבוריות ובין אם המדובר בגורמים פרטיים. ענייניו המשמעתיים צריכים להידון ע"י לשכת עורכי הדין עצמאית והגונה המסוגלת למצות את הדין עם חבריה במקרים מתאימים אך לשמור בכל עת על אי תלותם של חבריה ומקצועיותם.

מאבקנו לשמירת הדין המשמעתי של עורכי הדין בידי הלשכה הוא מאבק למען מטרה ראויה. בצד מאבק למטרה זו אל לנו לחשוש לרענן את מוסדות הדין המשמעתי ולבצע שינויים שיבטיחו כי הן עורכי הדין והן הציבור הרחב יתנו אמונתם במוסדות אלה. אם נדע לנהל את המאבק ונדע גם להתחדש ולשנות בטוחני שנוכל לשמור את הדין המשמעתי של עורכי הדין בידי הלשכה.

בברכת חברים,

אלקס הרטמן, עו"ד
יו"ר ועדת האתיקה
שליד הועד המרכזי.

עורך דין ומגבלותיו באשר למשלוח הודעה לצד שלישי נגד לקוח

השאילתא:
1)	בגדר הליך משפטי שמטפל עורך הדין המתעורר צורך בתשלום הודעת צד ג'. התברר שהצד השלישי הוא לקוחו של עוה"ד השואל בתיק.
2) 	עורך הדין שואל את הועדה האם עליו להמשיך בטיפול בתיק ולהגיש את ההודעה לצד שלישי או שמא עליו להשתחרר מהייצוג בתיק.

עמדת הועדה:
1)	הגשת הודעת צד שלישי כנגד לקוח כמוה כהגשת תובענה נגדו מלכתחילה וממילא חלים עליה הכללים 14 ו16- לכללי לשכת עורכי הדין (אתיקה מקצועית) תשמ"ו1986- (להלן: "כללי האתיקה").
2)	במידה שעפ"י כללי האתיקה לא ניתן להגיש תובענה כנגד הלקוח (למשל בשל היותו לקוח המקבל מעורך הדין שרותים דרך קבע או שיש קשר מבחינת העניין בין הנושאים שעורךה דין מטפל עבור הלקוח לבין הודעת צד שלישי) הרי במקרה זה לא יוכל עורך הדין לפעול כנגדו.
3)	מובן מאליו כי אם המהלך המשפטי הנכון הוא הגשת הודעת צד שלישי על עורך הדין לבקש את שחרורו מהייצוג בתיק.

המותר לעורך דין לייצג לקוחות שהכירו אותו מתחום עיסוקו הקודם ?

השאילתא:
1)	עורך דין עסק בעיסוק אחר טרם קבלת רשיון לעריכת דין.
2)	לאחר קבלת רשיונו כעורך דין הפסיק את עיסוקו הקודם וכיום הינו עוסק רק בעריכת דין.
3)	האם מותר לו לייצג כעורך דין לקוחות מתחום עיסוקו הקודם לאחר שחוקק כלל 11א' לכללי האתיקה. 

עמדת הועדה:
אין מניעה למתן שירות משפטי ללקוחות עמם היה לעורך הדין קשר טרם הסמכתו - שהרי כלל 11א' לכללי האתיקה אוסר אך רק לטפל בעניין שבו טיפל עורך הדין בעיסוקו המקביל מבחינת המועד לעיסוקו כעו"ד.

האם יכול עו"ד של קבלן לייצג את הקבלן בהליכים כנגד רוכשי דירות?

השאילתא?
עורך דין המייצג קבלן פנה לועדה בשאלה האם הוא רשאי לאחר שערך הסכם מכר בין הקבלן לבין רוכשים שלפיו הוא המטפל גם ברישום זכויות הרוכשים, לייצג את הקבלן בהתדיינו עתידית עם הרוכשים בתביעותיהם של אלה בנושאי ליקויי בניה או תביעות כספיות וכיו"ב.

עמדת הועדה:
1)	עפ"י העמדה הקיימת של ועדת האתיקה של ועד מחוז תל-אביב התשובה לשאלה זו היא שלילית.
2)	אמנם היו חילוקי דעות בנושא זה בין חברי ועדת האתיקה אולם התקבלה הדעה האוסרת ייצוג במקרה כגון זה.
3)	ועדת האתיקה הארצית שליד הועד המרכזי החליטה להשאיר על כנה את החלטת הועד המחוזי הנ"ל וזאת מהטעמים הבאים:
	(א)	כללי הלשכה המיוחדים לעניין ייצוג בעסקאות מכר דירות קובעים סטנדרטים ייחודיים למקרה זה ויצירת קשר נאמנות ישיר בין עוה"ד של הקבלן לבין רוכש הדירה.
	(ב)	לתביעות בין הקבלן לבין הלקוח עלולות להיות השלכות במישרין או בעקיפין בהקשר לרישום הזכויות.
	(ג)	החשש הוא כי עורך הדין ימצא עצמו במצב של ניגוד אינטרסים. במקרה כזה גובר האינטרס של הגנת הרוכש - הלקוח, על זכותו של עורך הדין לייצג את לקוחו הקבוע - הקבלן כנגד הרוכש.
	(ד)	כלל 14 (א') לכללי האתיקה מונע מעו"ד לקבל על עצמו ייצוג ו/או המשך ייצוג של לקוח אם קיים חשש שלא יוכל למלא את חובתו המקצועית כלפיו בשל עניין אישי שלו או התחייבות או חובת נאמנות שיש לו כלפי אחר.
		כמו כן יתכנו מצבים שבהם עורך הדין עלול למצוא עצמו במסגרת התביעה המשפטית כשהוא טוען טיעונים שתוצאתם עלולה להחשב כהפרת כללי האתיקה 15 ו16-.
4)	מהטעמים הנ"ל החליטה הועדה להשאיר על כה את עמדתה הקיימת של הלשכה האוסרת על ייצוג הקבלן בתביעות כנגד רוכש דירה.

התקשרות בין מאמן ומתמחה וההשלכות של הפרתה

השאילתא:
1)	משרד עורכי דין ראיין מועמדים להתמחות במשרדו והתקשר עם מועמד להתמחות.
2)	סוכם בין הצדדים כי המועמד יתחיל את תקופת התמחותו במועד מסויים.
3)	המועמד הגיע למשרד עורכי דין כשלושה שבועות טרם תחילת התמחותו לשם חפיפה עם המתמחים במשרד.
4)	זמן קצר לאחר מכן ועוד טרם תחילת התמחותו הודיע המתמחה כי קיבל הצעת התמחות במשרד עו"ד אחר ולכן הוא מבטל את ההתמחות שהיה אמור להתחיל בה.
5)	האם יש בסיס להעמדתו לדין של המועמד להתמחות בעקבות הפרת התחייבותו בדבר העסקתו כמתמחה ?

עמדת הועדה:
1)	עפ"י סעיף 41 לחוק לשכת עוה"ד נתון מתמחה למרות הלשכה ולשיפוטה המשמעתי בתקופת התמחותו.
2)	במקרה הנוכחי ומשלא החל המועמד להתמחות בהתמחותו הוא לא היה נתון לשיפוט משמעתי בתקופה אליה התייחסה התלונה ואין אפוא מקום להעמידו לדין משמעתי.
3)	בעקבות מקרה זה ממליצה הועדה למועדת הלשכה לקבוע כללים לגבי קבלת מתמחים וכי כללים אלה יחולו מהמועד בו נערך ונחתם חוזה העסקה בין המועמד להתמחות לבין המשרד המאמן.
4)	כמו כן ממליצה הועדה כי עפ"י הכללים שיותקנו ייחתמו חוזי העסקה בין המשרד המאמן ובין המועמד להתמחות וכי הפרת חוזה זה בין אם ע"י המאמן ובין אם ע"י המתמחה תהוה עבירה משמעתית.

מתן שירותים משפטיים ע"י עמותה

שאילתא:
1)	היועצת המשפטית של רשם העמותות פנתה לועדה וביקשה לקבל חות דעת מעודכנת בעניין הכללת ייעוץ משפטי במסגרת מטרות העמותה.
2)	מוסיפה הופנה ומוסרת כי הייעוץ המשפטי שיינתן במסגרת העמותה ייעשה אישית ע"י אנשי העמותה על אחריותם בלבד תוך יצירת יחסי עו"ד - לקוח וקבלת שכר.

עמדת הועדה:
הועדה סבורה כי אין מקום לאפשר רישום עמותות אשר מטרתן או אחת ממטרותיהן הינה מתן ייעוץ משפטי שכן הדבר נוגד את הוראות סעיף 20 לחוק לשכת עורכי הדין.

המותר והאסור לגבי פעילות עורכי דין במסגרת מכוני גישור

השאילתא:
הוגשה לועדה שאילתא לבירור כללי התנהגות עורכי הדין כמגשרים לרבות פעילות עו"ד כמנהל אותה חברה שהוא מרכז לגישור ושעל פניה היא חברה עסקית.

עמדת הועדה:
1)	חברה בע"מ שעיסוקה בגישור איננה עומדת בקני מידה שנקבעו בסעיפים 59 (א') ו- 59 ג' (א) לחוק לשכת עורכי הדין תשכ"א - 1961.
2)	חברת גישור איננה חברת עורכי דין ולכן לא חלות עליה ההגבלות החלות על חברת עורכי דין.
3)	העיסוק בגישור אינו משחרר את העוסקים בכך מהוראות חוק לשכת עורכי הדין תשכ"א - 1961 וכללי האתיקה המקצועית.
4)	פעילותו של עורך הדין בחברה לגישור ככל שהינו נותן שירותים משפטיים במסגרת זו הינה בניגוד לכללים, 3, 4, ו- 6 (א') של כללי לשכת עורכי הדין (אתיקה מקצועית) ולסעיפים 55, 56, 58, ו- 60 של חוק לשכת עוה"ד תשכ"א - 1961.

האם יש מקום להגבלת מתן חוות דעת משפטיות ע"י עורכי דין ?

השאילתא:
1)	עורך דין מפנה לועדה והציע כי ראוי הוא לקבוע כללים למתן חוות דעת משפטיות ע"י עורכי דין.
2)	עורך דין סבור כי קיימים מקרים שבהם חוות הדעת הניתנות ע"י עורכי דין הינן גורפות מדי ולפרקים חורגות מהתחום המשפטי ולדעתו, אין לכך הצדקה ויש לקבוע כללים על מה יכול עורך הדין להסתמך בחוות דעתו ועל מה לא.

עמדת הועדה:
אין מקום לכך כי ועדת האתיקה תקבע את תוכן חוות הדעת הניתנות ע"י עורכי דין או המבנה שלהן ובלבד שאלה תעמודנה בכללי האתיקה והידע המקצועי.

האם זכאי גוף שאינו עו"ד ליצג אישה בהליכי מו"מ לקראת הסכם גירושין ?

השאילתא:
1)	ראש עמותה ייצג אשה בהליכי מו"מ לקראת חתימה על הסכם גירושין.
2)	ההסכם נחתם בנוכחות ראש העמותה ועוה"ד של הבעל.
3)	אותה אישה פנתה לעורך דין וביקשה ממנו לייצגה במחלוקת משפטית שנוצרה בעקבות הסכם הגירושין.
4)	האם היו העמותה ויושב הראש שלה רשאים לייצג את האישה כמבואר לעיל והאם על האישה או על עורך דינה להודיע לעמותה על הפסקת היצוג.

עמדת הועדה:
1)	סעיף 20 לחוק לשכת עורכי הדין אוסר על עמותה כזו לייצג את האישה שאינה עורכת דין בפעולות שיוחדו לעורכי דין בלבד.
2)	בהתאם לכללי האתיקה אין חובה על עוה"ד להודיע לעמותה על קבלה וטיפול בתיק.
3)	בעניין זה ראוי כי תופנה תלונה רשמית ע"י ועד המחוז למשטרת ישראל על השגת גבול המקצוע.

עורך דין וזכותו לייסוד "חברות מדף" עבור לקוחות

השאילתא:
1)	עורך דין פנה לועדה ושאל האם הוא רשאי לייסד "חברות מדף" כשהוא המחזיק במניותיהן ומתעתד להעביר השליטה בהן ללקוחותיו.
2)	האם יש לראות בהקמת "חברות מדף" כמבואר לעיל כעיסוק במסחר במובן האיסור הנקוב בסעיף 60 (2) - (עסוק בעסקי מסחר כלשהם אלא במידה שהדבר הותר בכללים), לחוק לשכת עורכי הדין.

עמדת הועדה:
1)	לאור חוק יסוד חופש העיסוק יש לאזן בין זכות עוה"ד לעסוק בפעילות מסחרית לבין המגבלה המצויה בסעיף 60 (2) לחוק לשכת עורכי הדין.
2)	לא נראה לועדה כי הקמת "חברות מדף" ומכירתן נופלת גם בגדר עסקי מסחר במובן הרחב של המילה לכן מתירה הועדה לשואל להקים "חברות מדף" כבקשתו בין ללקוחותיו שבישראל ובין אלה שמחוצה לה.
3)	עוד מציינת הועדה כי עיסוק כזה מקובל בארצות שונות ואין צידוק לאסור על כך בהעדר איסור חוקי ברור.

האם על עורך דין של קבלן להעניק לעורך דין הרוכש דירה מהקבלן הנחה בשכר הטרחה המשולם לו ?

השאילתא:
עורך דין המטפל ברישום דירות של קבלן בלשכת רישום המקרקעין פנה לועדה בשאלה האם עליו עפ"י עמדת הלשכה להעניק לעמיתו רוכש הדירה הנחה בשיעור של 50% משכר הטרחה שלו.

עמדת הועדה:
הועדה חוזרת ומזכירה את הנחיות הועד המרכזי וועדת האתיקה הארצית שלידו, שלפיהן ראוי בעניין זה כי עו"ד של קבלן יעניק לעמיתו עורך הדין הקונה הנחה בשיעור של 50% כששכר הטרחה המתקבל מהרוכש לא יעלה על 50% מהשכר אשר עוה"ד של הקבלן גובה מלקוחות אחרים שאינם עורכי דין.

מהן מגבלות החלות על עורך דין בנושא גביית שכר טרחה עפ"י חוק הפלת"ד ?

השאילתא:
הקיימת מניעה עפ"י כללי האתיקה או החוק מלגבות "דמי פתיחת תיק" מלקוח התובע פיצויים עפ"י חוק הפלת"ד - וזאת בנוסף על שיעור שכר הטרחה הנקוב בחוק הנ"ל.

עמדת הועדה:
1)	הועדה סבורה כי חוק הפלת"ד הינו חוק ייחודי הנוקב בשיעור שכר טרחת עו"ד בגין טיפולו בתיק התביעה עפ"י אחוזים קבועים וידועים מראש.
2)	לאור האמור לעיל נראה לועדה כי עו"ד הגובה סכום נוסף בגין שכר טרחה מעבר לנקוב בחוק הפלת"ד פועל בניגוד לסעיף 33 לחוק לשכת עוה"ד העסוק בשמירת כב' המקצוע ובניגוד להוראות היסוד הנקובות בסעיף 2 לכללי האתיקה שלפיהם על עוה"ד לייצג את לקוחו בנאמנות במסירות ללא מורא ותוך שמירה על כב' המקצוע ועל יחס של כבוד לביהמ"ש.

אימתי רשאי עו"ד להשתמש במכתביו בחתימה סקרוקה ?

השאילתא:
עו"ד משתמש בחתימתו הסרוקה במכתבי התראה לחייבים של מרשתו והשאלה היא האם יש פגם בכך.

עמדת הועדה:
1)	במקרים בהם מדובר במכתבים הנערכים ע"י עורך דין המצויים תחת אחריותו המקצועית ומשוגרים ממשרדו ניתן להשתמש בחתימתו הסרוקה.
2)	למותר לציין כי עורך דין אינו רשאי לאפשר למי שאינו עורך דין לעשות שימוש בחתימתו בין אם היא סרוקה ובין אם לאו.
3)	האיסור לעיל כפוף לתנאיו של חוק חתימה אלקטרונית התשס"א - 2001.

איסור קבלת שכ"ט התלוי בתוצאות המשפט בהליך פלילי לרבות בהליכי חקירה ומעצר

השאילתא:
האם האיסור המופיע בסעיף 48 לחוק לשכת עורכי הדין לפיו נאסר על עו"ד להתנות או לקבל בעד שירותו במשפט פלילי שכ"ט התלוי בתוצאות המשפט חל אך ורק על המשפט הפלילי גופו המתנהל בבית המשפט או שמא הוא חל גם על השלבים שלפני הגשת כתב אישום (לרבות הליכי שחרור בערובה או הצלחה בסגירת תיק החקירה נגד חשוד ללא הגשת כתב אישום)?

עמדת הועדה:
עמדת הועדה היא כי יש לפרש את סעיף 48 לחוק לשכת עורכי הדין עפ"י תכליתו והגיונו ועל כן האיסור על התניית שכ"ט בתוצאות המשפט הפלילי חל על כל שלבי ההליך הפלילי לרבות על הליכי החקירה והליכי המעצר.

האם חייב סניגור להודיע על הפרה לכאורה של תנאי השחרור בערובה של לקוחו ?

השאילתא:
האם מוטלת על סניגור חובה כלשהי להודיע על הפרה לכאורה של תנאי שחרור בערובה של לקוחו שנודע לו עליה, בעת הדיון בהארכת השחרור בערובה של לקוחו ?

עמדת הועדה:
בנסיבות המקרה שתוארו בשאילתא ושלפיהן אין חשש לביצוע פשע עתידי אין חובה אתית על הסנגור להודיע לגורם כלשהו על הפרה לכאורה של תנאי השחרור בערבות.
יחד עם זאת, לא יוכל עוה"ד לטעון טיעון עובדתי שקרי אם הנושא יעלה לדיון בביה"מ.

גרירת הליכי כינוס נכסים על ידי עורך דין - האם מהווה עבירה אתית ?

השאילתא:
1)	מתלונן קבל כנגד עורך דין המכהן ככונס נכסים של דירתו בגין תפקודו הלקוי בהליכי הכינוס ותלונתו נגנזה בועד מחוז ת"א.
2)	האם ראוי לועדת האתיקה להזקק לתלונה זו במסגרת פעולתה.

עמדת הועדה:
1)	הועדה סבורה כי הטענה בדבר גרירת הליכי הכינוס כנטען ע"י הנילון צריכה להתברר בפני בית המשפט של הכינוס. זה מקרה בו מדובר בסכסוך ממושך בתיק גירושין ואין בדעת הועדה להפוך את ועדות האתיקה של לשכת עורכי הדין לפורום נוסף של ברור ענייני הכינוס.
2)	אם תינתן החלטת בית משפט המצביעה על עבירות אתיות, לכאורה ניתן יהיה לפנות לועדת האתיקה פעם נוספת.

היענות לבקשת עמיתה למקצוע לדחיית מועד דיון בעקבות לידה קרובה

השאילתא:
האם ראוי להרחיב את תחולת כלל 62 לכללי הלשכה המתייחס לנושא הסכמת חבר למקצוע לבקשת הארכת מועד כאשר חבר נקרא לשירות מילואים פעיל, חולה או שרוי באבל, גם על מקרה בו חברה למקצוע אמורה לצאת לחופשת לידה.

עמדת הועדה:
1)	הועדה סבורה כי יש מקום להרחיב ולתקן את כלל 62 באופן שתתווסף אליו גם התייחסות למקרה בו חברה למקצוע מצויה בחופשת לידה עפ"י חוק.
2)	כמו כן, סבורה הועדה כי סרוב להעתר לבקשת חברה להארכת מועד בנסיבות של חופשת לידה, במקום שאין בו פגיעה משמעותית בלקוח, מהווה התנהגות בלתי חברית.

מהם גבולות המותר והאסור בהתבטאות עו"ד בכתבי טענות

השאילתא:
1)	עורך דין כלל בכתב סיכומים שלו בפני בורר בין היתר את ההתבטאות "בעקבות זאת צירף הנילון תגובה משלימה בנוסח "גבלסי"".
2)	המתלונן ראה במילים הנ"ל כנגדו התבטאות אנטישמית חמורה והשאלה היא האם יש בהתבטאות זו משום עבירה אתית.

עמדת הועדה:
הועדה סבורה כי אכן ההתבטאות הנ"ל הינה התבטאות חמורה אולם איננה בדיעה שיש מקום להעמדה לדין. מאידך לאור חומרת ההתבטאות יש מקום להעיר לנילון כי עליו להמנע מהתבטאויות מסוג זה בעתיד.

מדי משפט ועורך הדין

השאילתא:
1)	האם עניבה שחורה המנוקדת בנקודות לבנות אינה עונה על דרישת התקנות, דהיינו האם קיימת קביעה כלשהי שהעניבה השחורה חייבת להיות שחורה בלבד ללא כל תוספות או שמא הכוונה היא שהעניבה אכן תהיה כהה וגם עניבה כחולה כהה או עניבה שחורה ברובה תעמוד בקריטריונים.
2)	האם מוסמך ביהמ"ש לפסול הופעתו של עו"ד בבימ"ש עם סבר שהוא מופיע במדים שאינם מדי משפט עפ"י הכללים.

עמדת הועדה:
1)	נוסח הכלל מתייחס לעניבה שחורה ומכיוון שכך הרי הכוונה היא דווקנית דהיינו עניבה שחורה ללא קישוטים.
2)	מי שאינו מציית לכללים עובר עבירה אתית מאחר שהכלל מחייב להופיע במדי משפט לבית המשפט נתונה הסמכות לפסול הופעה שאינה בהתאם.